Különleges régészeti lelet került elő a Visegrád Reneszánsza programban
A Visegrád Reneszánsza elnevezésű építkezéseket régészeti kutatások előzik meg, ezek során nemrég egy különleges, Anjou-kori ékszer is előkerült. A leletet az első visegrádi királyi palota legépebben fennmaradt épülete mellett találták meg.
A most feltárt, nagyméretű Anjou-kori udvarház a királyi palota egykori Szent Györgynek szentelt palotakápolnájának közelében, a Várhegy lábánál állt. Az egy emeletes, feltehetően toronyszerű kőépület egy tizenharmadik század végi, városi faház helyén épült I. Károly (Róbert) korában.
![](https://centauriweb.hu/wp-content/uploads/2023/12/DSZZS20231222001-1024x683.jpg)
Mellette, a korabeli udvarszinten egy aranyozott, ezüstből öntött ruhakapocs-párt találtak a régészek fémkeresős eljárással. A finoman megmunkált, áttört díszű, mindössze három és fél centiméter széles kapocspár valaha egy előkelő hölgy ruháját díszíthette. Ilyen kicsiny és díszes kapcsokat ugyanis a női ruhák nyakkivágásának összefogására használtak a középkorban.
Divatjuk a tizenhatodik századig fennmaradt, ám a most előkerült visegrádi darab a korai, tizennegyedik század első feléből való példányok közé tartozik. Keltezését nemcsak a rajta látható minuszkulás (négyvonalas) betűforma és jellegzetes hatkaréjos rozetta alakja, de lelőhelyének rétegviszonyai is bizonyítják. Még az sem zárható ki, hogy tulajdonosa egykor maga Piaszt Erzsébet királyné, I. Károly (Róbert) hitvese lehetett, ugyanis a feltárt épület feltehetően az ő háza volt.
![](https://centauriweb.hu/wp-content/uploads/2023/12/DSZZS20231222005-1024x1024.jpg)
Az 1340-es évek közepén az özvegy anyakirályné önálló visegrádi kúriáját több forrás is említi. Károly halála után az épületet jelentősen kibővítették és emeletes házzá alakították. Később, a tizennegyedik század második felében a ma is álló királyi palota felépítésével az özvegy anyakirályné alighanem új lakosztályt kapott a palotában, ezért a régi királynéi házat megint átalakították. Bontására csak a tizennegyedik század végén, Mária királyné korában került sor.
Később a közelben Zsigmond király megépítette a ferencesek kolostorát, de a régi királynéi kúria területe üresen állt, így ma már ez az egyetlen bemutatható épülete a korai Anjou-kori visegrádi királyi rezidenciának.
A régészeti feltárást a Várkapitányság megbízásából, a Magyar Nemzeti Múzeum Mátyás Király Múzeumának és Nemzeti Régészeti Intézetének munkatársai végezték el. A Visegrád Reneszánsza című program részeként korhű formában építik újjá Visegrád történelmi épületeit. A rekonstrukció leglátványosabb eleme a fellegvár és a királyi palota megújítása lesz.
Forrás: MTI, képek: MTI/Szigetváry Zsolt
Hozzászólásokhoz gördülj a kapcsolódók alá!
![](https://centauriweb.hu/wp-content/uploads/2023/10/adomany-8-683x1024.jpg)
Kedves olvasó,
ha nem vagy még támogató, lépj be a Klubba ITT. Csupán havi két kiló kenyér áráért, 2200 forint támogatásért elérsz minden támogatói tartalmat, a heti videókat és írásokat is. Alkalmi támogatásra Paypalon keresztül van lehetőség (kattints a kis gombra!).
Ha egyik mód sem megfelelő neked, de szeretnéd támogatni a Cenwebet és a rezervátumot, akkor keress minket mailben a hello@centauriweb.hu vagy a centauri16@gmail.com címen. Segítségedet előre is megköszönve, és remélve, hogy szövetségesek leszünk.
még több történelem
még több régészet