Alábecsültük az erdők széndioxid-megkötő képességét
Magyar ökológusok is részt vettek annak a tanulmánynak az elkészítésében, amely szerint az európai őserdők, öreg erdők szénmegkötése sokkal nagyobb, mint korábban gondolták. Európa erdői akár évi 309 megatonna szén-dioxidot is meg tudnának kötni, ha hagynák azokat visszavadulni.
Ezzel – elméletben – az európai személyautók szén-dioxid-kibocsátásának jelentős részét ellensúlyozni lehetne. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) becslései szerint 2022-ben az Európai Unióban mintegy 800 megatonnányi szén-dioxidot bocsátottak ki a járművek. Ebből a személyautók nagyjából 480 megatonnával részesedtek.
A publikáció szerint a kutatók eddig alábecsülték az európai őserdők, öreg erdők szénmegkötési képességét. A 100 évesnél idősebb fák ugyanis sokkal jobban segítenek a felmelegedés elleni küzdelemben, mint eddig gondolták.
Őserdők és öregerdők
“Sajnos a földhasználat Európában és globálisan is hosszú évszázadokon át erdőirtó jellegű volt. Elég a középkori hajók építéséhez kivágott hatalmas mennyiségű fára vagy az ipari forradalom nyersanyagigényére gondolnunk. Az 1800-as években egyre többen kezdtek rádöbbenni az igazi őserdők gyors eltűnésének problémájára, de a védelmük csak akkor vált igazán fontossá, amikor már alig maradt belőlük.”
“Az őserdők különleges és ritka élővilágának és önszabályozó rendszerének, dinamikájának megismerése a kutatók számára ma már különösen fontos. Ezen belül is kiemelt kérdés, hogy mennyi szenet köt meg tartósan egy természetes erdőállomány” – mondta a tanulmány elkészítésében részt vevő Horváth Ferenc, az Ökológiai Kutatóközpont Erdőökológiai Kutatócsoportjának munkatársa.
A cikk előzménye egy 2018-as tanulmány volt, amely először szedte lajstromba, hogy Európában mennyi maradt még az őserdőkből. E fogalom alatt azokat a nagy kiterjedésű erdőket értik a szakemberek, amelyeket egyáltalán nem, vagy csak minimális mértékben módosított az emberi tevékenység. Jó példája ennek a lengyelországi bialowiezai őserdő, amely az európai bölény otthona. Ilyen erdő nagyon-nagyon kevés maradt a kontinensen. Viszont olyan “öreg erdőkből” akad még néhány, amelyekben kismértékű emberi tevékenység zajlott 50-60 évvel ezelőtt, de azóta hagyták őket visszavadulni.
Magyarországon csak öreg erdők vannak, nagy kiterjedésű őserdő nincs.
A legöregebb, legtermészetesebb állomány a Kékes északi letörésén húzódó, legalább 3 ezer éve háborítatlan ősbükkös, a Kékes Erdőrezervátum őserdőmaradványa. A trianoni döntést követően megmaradt Magyarország alig tizenkét százaléka volt erdővel borított, ez ma már 21 százalék körül van a telepítéseknek köszönhetően.
A Communications Earth & Environment című folyóiratban publikált tanulmány szerzői 27 ország közel 8 ezer területén több mint 288 ezer fát vizsgáltak meg. A kapott adatokból kiszámították a föld feletti, a föld alatti és a holt biomasszában tárolt szénmennyiségeket. Így erdőtípusonként és ökológiai zónánként is külön referenciaértékekhez jutottak. Ezek alapján látható például, hogy az északi területek havasi nyíresei kötik meg a legkevesebb széndioxidot, a balkáni jegenyefenyves-lucos bükkösök pedig a legtöbbet.
Ezen adatok segítségével sikerült azt is kiszámolni, hogy a kontinens erdői akár évi 309 megatonna szén-dioxid megkötésére is képesek lehetnének 150 éven keresztül, ha ezeket az erdőket nem használnánk tovább, hagynánk azokat növekedni és visszavadulni.
Nem kellene kivágni a fákat
A magyar kutatók Horváth Ferenc vezetésével a kontinentális zónára vonatkozó adatok összegyűjtésében végeztek fontos munkát: az alföldi területek 130-170 éves állományaitól kezdve a már említett Kékes 160-200 éves fáin át egészen a kárpátaljai hatalmas kocsányos tölgyesekig közel 600 mintavételi területet mértek fel.
A cikk fontos megállapítása, hogy a 60 centiméternél vastagabb törzsű fák hatványozottan több szenet tárolnak, mint kisebb társaik, miközben az erdőgazdálkodók gyakorlata az, hogy már az ennél vékonyabb állományokat rendszerint kivágják.
“A tanulmány célja, hogy ráirányítsa az európai döntéshozók figyelmét: ha nem vágjuk ki a fákat életidejük felénél, hanem hagyjuk őket terebélyesedni, akkor eddig nem gondolt mennyiségű szén megkötésével segíthetik az emberiséget a klímaváltozás elleni küzdelemben” – összegezték a kutatók.
Forrás: MTI, kép: Pixabay
Hozzászólásokhoz gördülj a kapcsolódók alá!
![](https://centauriweb.hu/wp-content/uploads/2023/10/adomany-5-684x1024.jpg)
Kedves olvasó,
ha nem vagy még támogató, lépj be a Klubba ITT. Csupán havi két kiló kenyér áráért elérsz minden támogatói tartalmat. Alkalmi támogatásra Paypalon keresztül van lehetőség (kattints a kis gombra!).
Ha egyik mód sem megfelelő, de szeretnéd támogatni a Cenwebet és a rezervátumot, akkor keress minket mailben a centauri16@gmail.com címen. Segítségedet előre is köszönjük!
még több erdő
Mit kellene tenni, hogy a döntéshozók is fontosnak tartsák és megbecsüljék az erdőket, a fákat!
A kutatás olykor lassan megy át a gyakorlatba, csoda lenne, ha a döntéshozók azonnal reagálnának ezekre az adatokra. Amilyen gyors volt az mRNS alapú vaccinára a világ reagálása, bárcsak így lenne ez az erdők védelmében is. Továbbra is sok múlik majd a civileken azzal, ha rendületlenül ültetnek továbbra is fát és védik a környezetükben fellehető olyan erdőket mint amiről a cikk szól. Ez a visszavadítás szó nagyon jó- Cen is gyakran használja a birtokra vonatkozóan.
A magam módján próbáltam valamit tenni, kisvárosi, csendes utcában diófákat ültettem a ház elé, az udvarba meg selyemakácot, ami meglepően jó árnyékot ad, a kertben két füge bokor ontja a termést, némileg elvadult szeder, 70 éves körtefa, sajnos már öreg vagyok, hogy kivit telepitsek, még vannak ötleteim, csak hát a megvalósitás…
Bár mások is hagynák a füvet és nem térkövet raknának!
Az udvaromban most rengeteg a porcsin, ami igazából gyógynövény, de mi gaznak itéljük, kell a reklám, az ismeretterjesztés, hogy változzon a szemléletünk.