Kémiai molekulákból teremtenének életet
Szathmáry Eörs evolúcióbiológus, az MTA rendes tagja három külföldi kutatótársával arra vállalkozott, hogy kémiai molekulákból laboratóriumi körülmények között teremt életet. A MiniLife elnevezésű, hat éven át tartó projekt az Európai Kutatási Tanács tízmillió eurós támogatásával valósul meg.
A biokémia és az evolúcióbiológia talán legnagyobb nyitott kérdése a földi élet keletkezése, amelyről eddig számos elmélet született. Válasz azonban még nincs.
Hogyan jöhet létre élettelen anyagokból élő?
Szathmáry Eörs akadémikus, evolúcióbiológus, aki maga is sokat foglalkozott ezzel a problémával, arra jutott, hogy ennél egy még alapvetőbb kérdésre sem tudjuk a választ: egyáltalán hogyan jöhet létre élettelen anyagokból élő. Ugyanis valódi, szerves életet szintén nem volt még képes senki létrehozni földi kutatólaboratóriumban.
Szathmáry három kutatótársával, Sijbren Otto és Gonen Ashkenasy vegyésszel, valamint Andrew Griffiths molekuláris biológussal úgy gondolta, ez a feladat a mai tudás birtokában már megoldható lehet.
A munka alapjául egy magyar kémikus, Gánti Tibor több mint fél évszázados, korát jócskán megelőző elmélete szolgál, amely három, az élethez feltétlenül szükséges összetevőt ír le. Elmélete szerint az élőlényeknek mindenképpen rendelkezniük kell egy anyagcseréért felelős rendszerrel, egy információtároló és -másoló rendszerrel, valamint egy határfelülettel, amely elválasztja őket a környezettől.
A három rendszert bonyolult kémiai folyamatok kötik össze egymással, amelyek közös jellemzője, hogy segítik önmaguk és egymás működését. A négy kutató azt tűzte ki célul, hogy a támogatás hatéves időtartamának végére létrehoznak egy “élő minimálrendszert”. Vagyis olyan kicsi egységeket, amelyek képesek a tápoldat molekuláit hasznosítani és újabb példányokat létrehozni saját magukból. Ezek mikroszkóp alatt feltehetően kis gömböknek látszanak majd.
A mesterséges intelligencia segíthet
Szathmáry Eörs szerint a feladat megoldása azért kerülhetett mostanra kézzelfogható közelségbe, mert megjelentek olyan algoritmusok, melyek képesek kémiai hálózatokat generálni. A mesterséges intelligenciának a kutatók azt a feladatot adják, hogy nézze meg, mi keletkezhet egy lépésben az atomokból és a kémia működését tükröző szabályokból. Az így keletkezett vegyületeket megvizsgálják, majd a következő lépésben lezajló reakciókra kérnek verziókat a programtól.
Ezekben a bonyolult, egyelőre csak a számítógép memóriájában létező kémiai rendszerekben meg lehet figyelni, hogy megjelennek-e az egyszerű élet felépítéséhez szükséges folyamatok. Ha találnak ilyeneket, a vegyészek feladata, hogy ezt a valóságban, lombikokban és tartályokban is létrehozzák.
Az új élőlények kémiai folyamatai minden valószínűség szerint igencsak eltérőek lesznek a földi élettől, azonban az előállításukig vezető út és az, hogy maguk is képesek lesznek az evolúcióra, rengeteg tanulsággal járhat, és végső soron közelebb viheti az emberiséget eredetének megértéséhez.
Forrás: MTI, kép: Pixabay
Hozzászólásokhoz gördülj a kapcsolódók alá!
![](https://centauriweb.hu/wp-content/uploads/2023/11/adomany-100-3-683x1024.jpg)
Kedves olvasó,
ha nem vagy még támogató, lépj be a Klubba ITT. Csupán havi két kiló kenyér áráért elérsz minden támogatói tartalmat. Alkalmi támogatásra Paypalon keresztül van lehetőség (kattints a kis gombra!).
Ha egyik mód sem megfelelő, de szeretnéd támogatni a Cenwebet és a rezervátumot, akkor keress minket mailben a centauri16@gmail.com címen. Segítségedet előre is köszönjük!
még több tudomány
Kellermayer Miklós profeszor könyve “Az élet”- ír erről, ifjú kutató korában Pécsett a cytoskeleton vizsgálatok során jutott arra a következtetésre, hogy kötött vízmolekulák nélkül nincs élet és hogy azt hogyan lehet a négy alap elemben létrehozni arra mondta -ez a dologban az “isteni”- a titkos szignál amit még senkinek nem sikerült megfejtenie. Nagyon csodálkoznék, ha egy algoritmusnak sikerülne:-))). A könyv kitűnő-(eltekintve a professzor mély keresztény istenhitétől) a személyes élettörténet és az, hogy ő hogyan maradt életben kisgyerekként s amikor még nem volt a tuberculózisnak gyógyszer- szóval engem lenyűgözött, a kutatásaival együtt. Jó régen olvastam, ez a cikk most került elém.